![WOW! signal, astronomija, vesolje, nezemljani, SETI program](https://n1info.si/wp-content/uploads/2024/09/05/1725541124-Wow_signal-750x423.jpg)
"Doslej še nihče ni povezal tega z znamenitim signalom," pravi astronom, ki išče vesoljske civilizacije. Odkritje utegne nekatere razočarati, druge pa razveseliti.
Leta 1977 je ameriški astronom Jerry R. Ehman pregledoval zapiske radijskih signalov, ki jih je posnel ameriški radijski teleskop, imenovan Big Ear (Veliko uho) v zvezni državi Ohio.
Ehman je takrat bil prostovoljec pri projektu SETI, ki išče znake o obstoju zunajzemeljskih civilizacij. Ko je preučil posnetek signala iz ozvezdja Strelec, ki ga je Veliko uho zaznalo 15. avgusta tistega leta, ga je zaporedje presenetilo. Signal je odgovarjal pričakovani zgradbi zunajzemeljskega sporočila. To je Ehmana tako presenetilo, da je zaporedje 72 sekund trajajočega signala, natisnjeno na papirju, obkrožil in pripisal “Wow!”, izraz, ki v angleščini izraža začudenje ali presenečenje. Zaradi tega je signal postal znan kot WOW! signal.
Kdo je sporočilo poslal, je ostalo uganka naslednjih 47 let. Čeprav so astronomi takoj, ko se je novica o njem razširila, usmerili teleskope v smer, od koder je signal prišel, se ta ali kakšen podoben ni nikoli več ponovil. Kljub številnim novim in zmogljivejšim teleskopom astronomi nikoli več niso naleteli na nekaj podobnega.
Zdaj pa profesor Abel Mendez z univerze v Portoriku meni, da ve, kdo je eno najbolj slavnih sporočil v zgodovini poslal.
Pri preučevanju arhiviranih podatkov iz observatorija Arecibo, ki je bil tudi sestavni del programa SETI, je njegova ekipa opazila štiri signale, ki so močno spominjali na slavni WOW! signal.
Z ikoničnim teleskopom, ki se je zrušil leta 2020, so astronomi med drugim opazovali bližnje zvezde, imenovane rdeče pritlikavke, v upanju, da bi izvedeli, ali so njihovi planeti primerni za bivanje. In v signalih, ki so prihajali s teh zvezd, je Mendezova ekipa našla štiri takšne, ki so spominjali na WOW!, le da so bili približno 60-100-krat šibkejši.
Kombinacija, na katero doslej niso pomislili
Znanstveniki so odkrili, da so ti signali povezani z medzvezdnimi oblaki hladnega vodika v naši galaksiji in so zlahka prepoznavni predvsem po frekvenci, ki se nahaja blizu frekvenčnega pasu, imenovanega tudi “vodna luknja“.
Gre za frekvenco okoli 1.420 megahercev (MHz), za katero znanstveniki menijo, da bi jo utegnile uporabiti za komuniciranje v vesolju zunajzemeljske civilizacije. (Razlaga presega okvire tega članka)
Prav blizu te frekvence je bil tudi WOW! signal, prav tako pa tudi signali, ki so jih našli Mendez in ekipa. Raziskovalci menijo, da gre v vseh primerih za signal oziroma elektromagnetni pulz, ki ga sproži izbruh magnetarja, vrste nevtronskih zvezd, ki “osvetli” vodikov oblak.
Sam izbruh magnetarjev so znanstveniki že doslej razlagali kot možen vir signala WOW!, vendar pa magnetarji pri izbruhih sprožajo signale z drugimi frekvencami. In tudi pri kasnejših preiskavah območja neba, kjer je bil zaznan WOW! signal, niso našli primernega objekta.
Zdaj pa kaže, da bi lahko “avtor” signala bila kombinacija magnetarjevega izbruha in vodikovega oblaka. “Nihče doslej tega ni povezal z WOW! signalom,” je dejal Mendez.za portal IFL Science.
“Signali oblakov hladnega vodika so znani že desetletja,” je povedal Mendez, čeprav jih niso pogosto “slišali”, saj so zelo šibki in astronomi potrebujejo ogromen instrument, kot je Arecibo, da jih zaznajo. Teleskop Big Ear je bil zanje premalo zmogljiv, razen za WOW! signal, ki je bil veliko močnejši od običajnih. V tem pogledu je bil izjema, to da so ga zaznali pa “čista sreča”, je dejal Mendez.
Nekateri bodo morda razočarani, drugi pa veseli, ker vedo nekaj več
Odkritje utegne razočarati marsikoga, ki je verjel, da je WOW! signal poslala zunajzemeljska civilizacija.
Vendar pa bo za profesionalne astronome ta razlaga, če bo potrjena, odlična tolažilna nagrada, piše portal. Ne samo da astronomom ponuja nekaj, kar lahko preverijo, ko bodo preiskovali morebitne prihodnje sumljive signale, ampak bi nas lahko naučil tudi več o obnašanju hladnih vodikovih oblakov.
Raziskava, o kateri pišemo, je trenutno objavljena na strežniku Arxiv. org in čaka na pregled neodvisnih strokovnjakov.
BONUS VIDEO:
Kakšno je tvoje mnenje o tem?
Sodeluj v razpravi ali preberi komentarje