![Vladimir Putin](https://n1info.si/wp-content/uploads/2024/09/05/1725529640-Vladimir-Putin-750x491.jpg)
Ruski predsednik Vladimir Putin je povedal, da je glavni cilj Rusije zavzetje regije Donbas na vzhodu Ukrajine. Ob tem je dodal, da se je Rusija pripravljena pogajati in da tega niso nikoli zavračali.
Ruski predsednik Vladimir Putin je kot glavni cilj agresije v Ukrajini navedel zavzetje regije Donbas na vzhodu države.
Kot je na gospodarskem forumu v Vladivostoku dejal Putin, Ukrajini z vdorom v Kursk v začetku avgusta ni uspelo ustaviti prodora ruske vojske na vzhodu Ukrajine. “Cilj sovražnika v Kursku je bil, da preusmerimo sile in ustavimo ofenzivo na določenih območjih, zlasti v Donbasu, ki ostaja naš glavni cilj,” je zatrdil.
Menil je celo, da se je ukrajinska vojska s tem oslabila, ruska naj bi pospešila svoje napredovanje. Obenem je dejal, da jim je uspelo ukrajinske sile, ki so zavzele nekaj mest in vasi v obmejni ruski regiji, potisniti nazaj.
Putin se je pripravljen pogajati
Kljub temu da je po vdoru v Kursk Putin zatrdil, da v tovrstnih okoliščinah pogajanja niso mogoča, je danes znova izrazil pripravljenost na pogovore. “Ali smo se pripravljeni pogajati z njimi? Tega nismo nikoli zavračali,” je dejal. A ob tem je navedel, da bi morali pogovori potekati na podlagi dogovora med Moskvo in Kijevom, ki sta ga strani leta 2022 dosegli v Istanbulu in je vmes že padel v vodo.
Kremelj je že večkrat zatrdil, da sta bili državi spomladi leta 2022, kmalu po začetku ruske agresije, na pragu dogovora. “Uspeli smo doseči dogovor, o tem priča tudi podpis vodje ukrajinske delegacije, kar pomeni, da je bila ukrajinska stran v splošnem zadovoljna z doseženim,” je Putin povedal danes.
Prepričan je, da ga na koncu niso uveljavili, ker da so prejeli povelje, naj tega ne storijo, saj da so “elite ZDA, Evrope – nekaterih evropskih držav – želele doseči strateški poraz Rusije”.
Rusija sicer od jeseni 2022 regiji v Donbasu, Lugansk in Doneck, obravnava kot del svojega ozemlja. Lugansk nadzoruje skoraj v celoti, Doneck pa je deloma. V preteklosti je Putin kot pogoj za kakršnekoli mirovne pogovore s Kijevom zahteval umik ukrajinskih sil iz teh dveh regij, obenem pa še iz Hersona in Zaporožja, kar tako Ukrajina kot njene zahodne zaveznice zavračajo.
Rusija na ukrajinski fronti ohranja pritisk v smeri Pokrovska
Rusija še naprej glavnino napadov na ukrajinski fronti izvaja v smeri Pokrovska, je sporočil generalštab v Kijevu. Od skupno 138 spopadov v zadnjem dnevu jih je 52 potekalo v pokrovskem sektorju, je dodal. Rusija tako ohranja pritisk v smeri pomembnega prometnega vozlišča na zahodu Donbasa.
Ukrajinska zračna obramba je medtem uspešno odbila napad 78 brezpilotnikov, poroča ukrajinska tiskovna agencija Ukrinform. Ukrajinske letalske sile so sporočile, da je zračna obramba ponoči sestrelila 60 ruskih brezpilotnikov kamikaz. 15 dronov je s poti skrenilo zaradi elektronskih motilcev, dva sta se vrnila v Rusijo, eden pa je poletel nad Belorusijo, so zapisali na Telegramu. Obenem naj bi Rusija s Krima izstrelila še eno raketo, poročil o morebitni škodi ali žrtvah obsežnega napada pa zaenkrat ni.
Kljub napredovanju ruskih sil na vzhodu in napadom z droni Ukrajina vztraja pri zasedbi dela ruske obmejne regije Kursk, kjer po navedbah predsednika Volodimirja Zelenskega dosegajo vse zastavljene cilje. Zelenski je v rednem večernem nagovoru ob tem izpostavil zajetje številnih vojnih ujetnikov, ki jih bodo lahko izmenjali z Moskvo.
Število ubitih v torkovem ruskem napadu na vojaški inštitut v Poltavi v osrednji Ukrajini je medtem zraslo na 54, še 297 je bilo poškodovanih. Zdravstveno stanje 65 ranjencev ostaja resno. Reševalci ocenjujejo, da je pod ruševinami ujetih do pet ljudi.
Rusija se je odzvala tudi na sankcije ZDA proti RT
Rusija je nove sankcije ZDA proti ruskemu mediju RT označila za del informacijske kampanje pred ameriškimi predsedniškimi volitvami. Sporočila je še, da pripravlja odgovor na potezo Washingtona. ZDA so v sredo vložile obtožnico proti dvema uslužbencema RT in uvedle sankcije proti njenim urednikom. Očitajo jim, da so skušali vplivati na ameriške predsedniške volitve, ki bodo 5. novembra. Na seznamu ameriških sankcij sta dve organizaciji in deset posameznikov na čelu z glavno urednico RT Margarito Simonjan ter njeno namestnico Elizaveto Brodsko.
Kakšno je tvoje mnenje o tem?
Sodeluj v razpravi ali preberi komentarje