![Željava, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, letališče, JLA, Jugoslavija](https://n1info.si/wp-content/uploads/2024/09/11/1726051384-profimedia-0814596560-750x500.jpg)
Zanimanje za skrito vojaško bazo na meji med Hrvaško ter Bosno in Hercegovino se ne neha kljub potencialnim nevarnostim.
Zanimanje turistov za podzemno vojaško letališče Željava na meji med Hrvaško ter Bosno in Hercegovino, nedaleč od Plitviških jezer, se še vedno ne zmanjšuje, piše portal N1 Beograd.
Podzemno letališče nekdanje Jugoslovanske ljudske armade (JLA) s kodnim imenom Objekt 505 je labirint predorov, širokih 20 in visokih 8 metrov v skupni dolžini 3.500 metrov. Je največje podzemno letališče na Balkanu, gradili pa so ga med letoma 1955 in 1968.
Velja za najdražji jugoslovanski projekt, v katerega se je steklo na milijarde dolarjev. Letališče je lahko sprejelo 120 letal s posadkami in celotno oborožitvijo, bilo pa je tudi nekakšen bunker z lastnimi viri vode in energije, v katerem bi lahko v primeru katastrofe vojaki in izbrani civilisti preživeli mesec dni v popolni izolaciji. Vojaška trdnjava je bila projektirana tako, da bi lahko zdržala tudi napad z atomsko bombo.
Željavo je JLA uporabljala tudi v času vojne na Hrvaškem, zaradi česar so letališče obdali z minskimi polji.
Ob začetku vojne v Bosni in Hercegovini pa se je JLA odločila, da podzemni kompleks uniči in zato je tja namestila 56 ton eksploziva. Bihać se je zatresel, grmenje iz globin Plješivice pa je napovedalo kataklizmično podobo plamenov in dima na obzorju, piše portal.
Krhki zidovi in oboki, strupeni plini, mine, policija
Zaradi poškodb, starosti in zanemarjenosti predori danes predstavljajo nevarnost za turiste, saj na nekaterih mestih grozi, da se bodo zrušili, polni so strupenih in radioaktivnih snovi.
Poleg tega nevarnost predstavljajo tudi strupeni plini in neodkrita minska polja, vendar nič od tega ne odvrne turistov, ki želijo potešiti svojo radovednost ali doživeti avanturo. Policija, ki občasno obišče objekt, in grožnja s kaznijo pa prav tako ne odvrneta turistov, ki se z motorji ali avtomobili vozijo ali dirkajo po pristajalnih stezah ali celo po predorih.
Je zanimanje spodbudil slovenski filmski režiser?
Zanimanje za objekt je verjetno povečal film slovenskega režiserja Žige Virca z naslovom “Houston, imamo problem”, ki je obudil skrivnosti, povezane z Željavo, in postavil eno največjih teorij zarote o hladni vojni in Jugoslaviji.
Igrani kvazi dokumentarec namreč govori od tem, da naj bi Jugoslavija razvijala lasten vesoljski program, ki pa ga naj bi tedanji predsednik Josip Broz Tito prodal Američanom. Ti pa naj bi ga nadaljevali prav v Željavi z namenom, da na Luno pošljejo človeka. Po tej teoriji naj bi Željava tako postala največji tajni vesoljski center v Evropi.
Nasa je zgodbo seveda demantirala in poudarila, da je absurdno verjeti, da bi takratni ameriški predsednik John F. Kennedy karkoli kupil od Jugoslavije, še posebej ne vesoljskega programa.
Željava je danes zapuščena, kot piše portal, nekateri pravijo, da bi iz njega lahko naredili prizorišče za koncerte ali druge dogodke. Pred skoraj letom dni smo o Željavi pisali tudi mi in zapisali, da se ideje vrtijo tudi okoli tega, da bi prostore uredili kot vozlišče računalniških serverjev za kakšnega od tehnoloških gigantov ali ga preuredili v muzej hladne vojne.
BONUS VIDEO:
Kakšno je tvoje mnenje o tem?
Bodi prvi, ki bo pustil komentar!